![V Teplicích za sportem na kole V Teplicích za sportem na kole](/uploads/sources/cyklo/regiony/krusnehory/5fa690da8d246a8049ca91a6deaca065_img-51792a-jpg.jpg?width=200&height=134&fit=true)
Bismarckova rozhledna u Chebu
![Bismarckova rozhledna u Chebu Bismarckova rozhledna u Chebu](/uploads/sources/turistika/cesko/ceskyles/989c5934b33f5af91db82d171c03b4a2_1024px-bismarckova-rozhledna-zelena-hora-1-jpg.jpg?width=500&height=300&fit=true)
"Na Zelené hoře bývala rozhledna, ale nikdo tam teď nesmí," slýchal jsem od rodičů jako předškolní dítko. Posléze ukazovali na tento kopec v hraničním zakázaném pásmu a viděl jsem nový televizní vysílač nad Chebem.
Doprava: Pěšky nebo na kole po zelené turistické značce z Chebu.
Otevírací doba: Od dubna do října denně 9-18 h.
Vstupné: Na rozhlednu se vstup neplatí. Správce ráno přijede, odemkne a odjede. Večer rozhlednu zamkne.
Okolí: Český a Slavkovský les
Všechno mi splynulo v jedno: tajuplná rozhledna, vysílačka, komunističtí pohraničníci a odposlech imperialistické německo-americké armády a ostnaté dráty.
Zapomenutá věž
Nebyl jsem sám. Málokdo z chebských obyvatel tušil ještě dlouho po revoluci v roce 1989, že se na Zelené hoře zachovala Bismarckova rozhledna. Neexistovala v mapách ani průvodcích, turistické značky k ní nevedly, skoro nikdo o ní nevěděl a zarostla vysokým lesem.
Nebylo jasné, co je pravda, co si přikreslila bujná fantazie naše nebo někoho jiného, a co obyčejné lži. Navíc se Chebsko během války a pár let po ní téměř úplně vylidnilo. Nejprve odtud Němci vyhnali české úředníky a pár usídlenců. Poté Češi odsunuli skoro všechny Němce. A nakonec utekli i zbylí obyvatelé za lepší obživou do vnitrozemí. Nahradili je noví lidé, kteří se už přes železnou oponu na Zelenou horu nemohli podívat, a tedy jakoby pro ně neexistovala.
Sedm kilometrů od města
Při tom k rozhledně vede asfaltová silnička, vedle stojí vysílač ze sedmdesátých let a z Chebu je to na Zelenou horu co by kamenem dohodil. Z centra jue to necelých sedm kilometrů, od nově zřízené železniční zastávky Cheb-Skalka dokonce jen čtyři kilometry.
Teprve při filmování známého televizního seriálu o rozhlednách Rozhlédni se člověče se přišlo na to, že čtyřicet let opuštěná rozhledna je stavebně v pořádku.
Ke cti městských radních je nutno připočítat, že neváhali a nechali rozhlednu za dva miliony korun opravit. Otevřená je od minulého roku.
Hákové kříže
Ponechali v jejích kamenných zdech i připomínky na velkoněmecké ambice. Najdete tu vytesané hákové kříže a napodobeniny runového písma.
Rozhledna byla postavena v roce 1909 ze sbírky mezi místními lidmi. Byla pojmenována po zakladateli Německé říše a jejím dlouholetém kancléři Otto von Bismarckovi, který zemřel v roce 1898. Tehdy byly stavěny desítky takových Bismarckových věží po celé německy mluvící Evropě. Ozvěnou tohoto trendu byl vzmach výstavby rozhleden na českém území, především v jizersko-krkonošském horském pásmu a v Podkrkonoší.
Kamenná rozhledna na Zelené hoře stojí na místě starší dřevěné rozhledny.
Cyklistický okruh
Pěší si zřejmě udělají výlet jen na rozhlednu, ale mezi cyklisty je oblíbený čtyřicetikilometrový okruh přes Hrozňatov.
Po zelené turistické značce dojedeme z Chebu na rozhlednu, pokračujeme lesní cestou ke psímu útulku v bývalém objektu roty pohraniční stráže Horní Hraničná a stále lesem na Svatý Kříž. Přejedeme hlavní silnici, vymotáme se mezi nákupními halami a pokračujeme po rozbité asfaltce podél bývalých pohraničních drátů až do Starého Hrozňatova.
Hrad je zničený a zamčený. Zato hospody pod ním jsou příjemné a nabízejí pivo i jídlo za solidní cenu. Nazpáterk do Chebu se vracíme po červené značce. Doporučujeme horské kolo. Za sucha se dá jet i na trekkingovém bicyklu.
Zobrazit místo Turistika na větší mapě
Rozhledny na HORYDOLY
Diskuse
Diskuze k článku
návnada?
Ale ne :-) Už jsem to na tomto webu i jinde mnohokrát popisoval, co všechno jsem dělal podle rozkazů na dvouleté vojně.
Jedna z věcí byly také cvičné akce. Normálně se psi a jejich psovodi, případně celé hlídky cvičili tak, že před nimi "jako unikal" ten, koho měli chytit. Měl rukáv a výcvik probíhal podobně jako dneska u policejních jednotek. Všichni věděli, že je to jenom nácvik - pes ho vyčenichal, zakousl se mu do rukávu, hlídky zaujaly pozice a nakonec ho zneškodnily a odvedly.
Já jsem spadal pod velitelství brigády a to dělalo cvičné akce v místech, kde se opravdu někomu podařilo utéct do Německy, nebo k tomu neměl daleko. Znamenalo to, že pohraničníci obvykle udělali chyby - buď špatně hlídali, nebo byli pomalí, nebo byly špatně udělané technické prostředky (světlice, výmetnice, dělbuchy, reflektory....) Proto po nějaké době zkusil některý z vysokých důstojníků, kteří si brali často s sebou mě, v přestrojení utéci stejným způsobem a stejnou cestou, aby zjistil, jak se situace změnila. Často jsme na ně počkali až přímo na německých hranicích. O tom, že je to cvičná akce, se velitelé pohraničních rot obvykle dozvěděli, až když jsme už utíkali terénem, hlídky ještě o něco později a párkrát se to dozvěděli až od nás, když jsme na ně někde počkali. Naštěstí po mě nikdo omylem nevystřelil.
P.S.: Zní to všechno zajímavě a romanticky, ale všechno to bylo ve jménu zločinného režimu, který neváhal lidi zavírat na dlouhou dobu (v 80. letech, kdy jsem byl na vojně), nebo dokonce střílet (dříve). Reálný popis jedné cesty za svobodou je třeba tady: http://www.horydoly.cz/turiste/polsky-kanal-neuspesna-cesta-za-svobodou.html
- Autor Kuba Turek
- Datum a čas 11.1.2014 10:49
návnada?
Ahoj, vzhledem, že jsem byl shodou okolností pohraničníkem v této oblasti 1987-89 a ještě k tomu jsem kreslil mapy a zároveň dělal cvičnou návnadu,... co to je cvičná návnada? To zní docela šíleně:-( živá návnada na živé lidi?
- Autor petr Strok
- Datum a čas 11.1.2014 10:22
doly
Likvidaci většiny použitelných staveb mají podle většiny pamětníků na svědomí "nepřizpůsobiví", které tam po válce stát přemístil z Východního Slovenska, Rumunska a dalších podobných končin. Dřevěné části obývaných objektů používali jako palivo, což je zejména u hrázděných staveb tristní postup. Když vytěžili jeden objekt, táhli do dalšího. Než to úřady zarazily, bylo na spadnutí půl Chebu a přilehlého okolí.
Jinak jako zajímavé čtení doporučuji poválečné noviny "Český Cheb" (pokud nebude v knihovně, určitě byl v okresním archivu). Jistý podíl místních vodáků na sběru munice, která se vynořila z Ohře v suchém létě 1947, by byla celkem zajímavá perlička...
- Autor Střelec
- Datum a čas 10.1.2014 07:07
doly
Díky za info! No právě s těmi důlními mapami v Českém lese je problém. Většinou se jimi totiž nikdo moc nezabýval, šlo jen o dobývací území a případně přibližné vyznačení celých dolů. Kudy a jak malé šachty nebo dokonce jen jámy přesně vedly, nemělo smysl zakreslovat. Něco historického měla a hlavně zakreslila mariánskolázeňské jeskyňářská skupina (už ani nevím, zda stále existuje).
K tomu poúnorovému ničení: Mělo to více důvodů a šachty u Chebu se asi svezly s nimi. Nejprve se strhávaly domy po Němcích z bezpečnostních důvodů a kvůli požárům a následně kvůli obavám z nemocí, které by se mohli ze shnilých statků šířit. Zbytek spadl sám v 50. letech. Teprve v půlce 50. let, když se zpevňovaly hranice (miny, dráty, ostraha...) od Kraslic přes Trojmezí k Tachovu (dál to neznám), tak vojáci už měli dost sil a prostředků na strategické ničení objektů, kde by se mohl někdo schovávat, což se také často dělo při pokusech o útěk do Německa. To se mohlo týkat i štol, o kterých se zmiňuje Souček.
- Autor Kuba Turek
- Datum a čas 9.1.2014 14:26
doly
Ty mapy patrně existují v několika exemplářích na různých existujících báňských úřadech (tam patrně i aktualizované) + v písemnostech zaniklých báňských úřadů, uložených mimo jiné ve Státním oblastním archivu v Plzni. Většina map ale ukazuje zábory, patřící k jednotlivým těžbám, ne konkrétní průběh chodeb. Většinou jsou na bázi katastrálních map. Kromě běžných surovin se zpočátku hornickým způsobem těžil i kaolín. Nejkomplexnější a zároveň nejaktuálnější informace k oblasti by měl mít Obvodní báňský úřad Sokolov.
Co se týká těch starých dolů, Souček se zmiňoval o zavalení zbylých štol v poúnorovém období (v režii StB), ale až do loňského podzimu jsem to považoval celé za literární fikci. K RBÚ Karlovy Vary existuje inventář, ale je dost nepřehledný. Původní systém ukládání neměl s dnešním nic společného...
- Autor Střelec
- Datum a čas 9.1.2014 14:03
Bismarck
- Autor Lena
- Datum a čas 8.1.2014 20:56
doly
Ahoj, vzhledem, že jsem byl shodou okolností pohraničníkem v této oblasti 1987-89 a ještě k tomu jsem kreslil mapy a zároveň dělal cvičnou návnadu, můžu říct, že v té době žádnými štolami nikdo neutíkal. Mělo to dva jednoduché důvody - štoly už dávno reálně neexistovaly (byly zasypané, propadlé, zničené...) a zároveň byly v hloubce pohraničního pásma, tedy v území, kam se v podstatě nikdo nepovolaný nedostal.
Po otevření hranic jsem to taky zběžně zkoumal (zajímala mě především místa starých vesnic a dvorů, neprozkoumával jsem průmyslové objekty u nádraží, u letiště a na Hitlerově dálnici). Štoly to většinou byly malé, málokdy měly více než jeden výstup a obvykle končily, když se žíla ztratila. Tady v Českém lese se na rozdíl od Slavkovského lesa moc nevytěžilo. Je tu nějaký uran (okolo Dyleně), bylo trochu cínu, těžil se tu i zvláštní olejový kámen pro kosmetické a průmyslové účely, nějaké ušlechtilé kamení na užité umění, trošku železa v jižní části pohoří a něco mědi. Snad možná se tu rýžovalo na přelomu pravěku a novověku i zlato - jestli ano, tak nejspíš na německé straně směrem k Nábě a Řezné.
A propos: Je možné někde ono důlní mapu vidět? Určitě je velmi zajímavá, jak píšeš. P.S.: Netušil jsem, že pocházíš také z Chebu, myslel jsem si, že jsi z Varů :-)
- Autor Kuba Turek
- Datum a čas 7.1.2014 12:13
doly
Bismarchkovým věžím někteří mystici přikládají jakýsi magický význam. Není to ale jediná zajímavost dané lokality. V prostoru mezi Zelenou Horou a Pomezím nad Ohří bylo koncem 19. století několik dolů.V literatuře se o podzemních chodbách zmiňoval jen Ludvík Souček v "Případu jantarové komnaty" (jako o cestách pašeráků a špionů), ale protože je dával do souvislosti s chebským letištěm, bral jsem to jako fikci. Až v rámci inventury fondu Revírní báňský úřad Karlovy Vary jsem narazil na mapy, které zmiňují důlní díla v této lokalitě. O dolech pod hranicí ale patrně neměli ponětí ani pohraničníci... Vedle nich se ve fondu nalézala i mapa, týkající se dolování v okolí chebského nádraží, proslulá podzemní továrna patrně tady nebyla pod letištěm, ale pod nádražím - jeden cíp záboru se kryl s vchodovým objektem, který jsem na kopci nad nádražím viděl jako dítko školou povinné někdy kolem roku 1975. Po roce 1980 už se mi ale vchod (označený jako sklad podniku Ovoce - zelenina, leč bez patrné příjezdové cesty) najít nepodařilo - došlo tam k rozparcelování a oplocení celé řady pozemků...
- Autor Střelec
- Datum a čas 7.1.2014 10:06
Jsem rád
- Autor jirka
- Datum a čas 26.11.2007 12:29
![V Teplicích za sportem na kole V Teplicích za sportem na kole](/uploads/sources/cyklo/regiony/krusnehory/5fa690da8d246a8049ca91a6deaca065_img-51792a-jpg.jpg?width=200&height=134&fit=true)
Havel-Radweg týden po rovině na kole
Cyklistu Křivku zabil řidič, který nedal přednost
Nejčtenější články
![Prague Bike Fest: to nejlepší ze světa cyklistiky, adrenalinové zážitky a zábava pro děti i dospělé Prague Bike Fest: to nejlepší ze světa cyklistiky, adrenalinové zážitky a zábava pro děti i dospělé](/uploads/sources/business/veletrhy/prahabikefest2024/a41a661f48684282a77573dc12a82249_dsc01952-aleskrala-jpg.jpg?width=84&height=84&fit=true)
Prague Bike Fest: to nejlepší ze světa cyklistiky, adrenalinové zážitky a zábava pro děti i dospělé
Mikešova cyklostezka
Cyklomaratony pro každé kolo 2024
![Vencl: Že se věnuji kolu, je splněný sen Vencl: Že se věnuji kolu, je splněný sen](/uploads/sources/maratony/osobnosti/vencljakub/10ab1b9153d87738994841a92dd2da3b_jakub-vencl4-jpeg.jpeg?width=84&height=84&fit=true)
Vencl: Že se věnuji kolu, je splněný sen
![Siriški: Udržet výkonnost na kole a dělat zajímavý obsah YouTube Siriški: Udržet výkonnost na kole a dělat zajímavý obsah YouTube](/uploads/sources/cyklo/cykliste/bikeoclock/7c5bfbb939c17766efa8720125b6a21c_adamjan-4-jpg.jpg?width=84&height=84&fit=true)
Siriški: Udržet výkonnost na kole a dělat zajímavý obsah YouTube
Regiony
Kalendář akcí Zobrazit všechny akce
AKCE | KDE | INFO | KDY | ČAS |
---|---|---|---|---|
Svět knihy - veletrh | Praha, Holešovice | 23.-26.5. | 23.5. | |
Setkání časopisu Cykloturistika | Jinolice | 24.-26.5. | 24.5. | |
Bike Maraton Vysočina | Kněžice | Cyklomaraton MTB a gravel | 25.5. | |
Král Šumavy - cyklomaraton | Klatovy | Horská kola | 25.5. | |
Petrbokův memoriál | Praha, Nad Hliníkem | Historická cyklistika | 25.5. | 10:00 |
Pálava - silniční | Milovice | Silniční kola | 25.5. | |
Cyklomaraton Amadé | Rakousko, Radstadt | Silniční kola | 26.5. | |
Marcialonga - cyklomaraton | Itálie, Moena | Silniční kola 135 km | 26.5. | |
Stolové hory - cyklomaraton | Machov | Horská kola | 26.5. | |
Výstava stanů | Praha, Letňany | 31.5.-25.8. | 31.5. |
Diskuse
muxrfucu | azithromycin lowest price, 20.5.2024 2:38, 121 příspěvků |
FobertProft | IsmaelEvirm, 20.5.2024 2:05, 121 příspěvků |
kgutsrbb | generic, 20.5.2024 1:59, 1 příspěvek |
Shanebal | Dichaelrerce, 20.5.2024 1:54, 121 příspěvků |
ftebkatp | pills, 20.5.2024 1:20, 12 příspěvků |
vqhejggv | purchase, 20.5.2024 1:02, 121 příspěvků |
wqvhfobi | pharmacy, 20.5.2024 0:59, 121 příspěvků |
INU | Horydoly, 19.5.2024 23:43, 2 příspěvky |
INU | Honza, 19.5.2024 20:40, 2 příspěvky |
INU | Honza, 18.5.2024 20:33, 1 příspěvek |
Fórum Zobrazit všechny příspěvky
Re: Bikesraz na Vysočině | Horydoly , 17.5.2024 12:22 |
Přepis hlasu na text | Horydoly , 11.5.2024 14:54 |
How to battle gym anxiety... | Horydoly , 2.5.2024 9:51 |
Čarodějnický běh | Horydoly , 1.5.2024 23:09 |
SALZKAMMERGUT TROPHY | Horydoly , 1.5.2024 23:06 |
Pink EXPO | Horydoly , 26.4.2024 0:47 |
O novém poznání, kterému ... | milan šupa, 25.4.2024 19:37 |
135 let turistického značení | Horydoly , 20.4.2024 19:20 |